3.	Kehittämiskohteet+ja+toimenpiteet

=(Jari, Ari, Mikko, Tuomo, Pentti, Jani)=

include component="comments" page="3.   Kehittämiskohteet ja toimenpiteet" limit="15" ‍‍‍‍‍Kommentointityöväline lisätty ‍‍‍‍‍ ‍

3. Laitteet ja verkko (Jari)
Perustan tieto- ja viestintätekniikan laajamittaiseen hyödyntämiseen opetuksessa ja oppimisessa luovat riittävän hyvät tekniset puitteet. Strategiakauden aikana tavoitteena on varmistaa kaikkien harjoittelukoulujen laitekannan taso, riittävä määrä, riittävän lyhyt kierto sekä monipuolisuus huomioiden koulujen erilaiset tarpeet.
 * 3.1 TVT-varustuksen tason varmistaminen.**

Harjoittelukoulujen laite- ja varustetason pitää olla niin ajanmukainen, että opettajaksi opiskelevat pääsevät kokeilemaan myös uusinta teknologiaa, joka on yleistymässä vasta heidän siirtyessään opettajan työhön opiskelun jälkeen. Harjoittelukouluilla pitää olla mahdollisuus toimia pedagogiikan lisäksi myös teknisenä edelläkävijänä. ‍‍‍‍(Vai olisiko tämä kappale paremminkin visiota?) (Jari) Lisäsin visioon!!! (Ari)

Strategiakauden aikana kaikkien opettajien pitää saada käyttöönsä henkilökohtaiset kannettavat tietokoneet, joilla opettajat voivat paikasta riippumatta valmistella tunteja ja käyttää verkkoa ja jotka voidaan liittää tarvittaessa luokkatilojen muuhun tietotekniseen varustukseen (vähintään dataprojektori, dokumenttikamera ja kaiuttimet). Henkilökohtai nen laite tarkoittaa täydellistä hallintaoikeutta (admin), osaamisen hallintaa (kouluttautuminen) ja riittävää tukea (verkko-, laite- ja ohjelmistotuki) sekä ohjelmistoja.

Opettajien laitehankintojen perusteena ovat henkilökohtaiset tarpeet ja soveltuvuus mm. ainekohtaisten sovellutusten hyödyntämiseen ja kokeilemiseen. Harjoittelukoulut eivät sitoudu yhteen käyttöjärjestelmään tai yhteen laitetoimittajaan, jos edellinen linjaus vaarantuu. Opiskelijoille pitäisi tarjota mahdollisuus tutustua eri käyttöjärjestelmiin.

Perinteisten tietokoneluokkien rinnalle ja niiden sijaan tarvitaan opetuskäyttöön kannettavia laitteita ja liikuteltavia laitevaunukokonaisuuksia, jolloin mahdollistetaan tvt:n hyödyntäminen siellä, missä opetus kulloinkin tapahtuu ilman tarvetta erilliselle tilalle.

Lukio-opetuksen osalta tavoitteena on se, että jokaisella lukion opiskelijalla on käytössään henkilökohtainen tietokone tai vastaava päätelaite, jota hän käyttää säännöllisesti ja luonnollisena opiskeluvälineenään. (ns. 1:1 -malli). Perusopetuksen osalta tavoitteena on oppiainekohtaisesti laitekanta, joka mahdollistaa tvt:n hyödyntämisen opetuksessa aina niin halutessa. (1:x yläkoulu ja 1:y alakoulu). Perinteisten pöytätyöasemien ja kannettavien tietokoneiden ("läppärien") lisäksi rinnalla toteutetaan muita laiteratkaisuja, jollaisia ovat esimerkiksi erilaiset kevyet päätelaitteet, kuten tablet-laitteet sekä terminaalipääteratkaisut, jotka mahdollistavat vähintään www-selainpohjaisen työskentelyn (verkon avoimet sovellukset ja pilvipalvelut).

Strategiakauden aikana pitää lukioissa aloittaa valmistautuminen ylioppilaskirjoitusten sähköiseen suorittamiseen. Tämä tuo mukanaan suuria kehittämistarpeita lukioiden laite- ja verkkoinfrastruktuurille tällä vuosikymmenellä.

Oppilaita kannustetaan ja opastetaan omien laitteiden hankintaan (ns. BYOD - Bring Your Own Device -periaatteen toteutuminen soveltuvin osin). Malli toimii erityisesti lukiossa, mutta perusopetuksessa pitää varmistaa että oppilaita ei saateta eriarvoiseen asemaan. Omia laitteita voidaan käyttää esimerkiksi muistiinpanojen tekemiseen vihkon sijasta.

Opettajille ja opetusharjoittelijoille tulee jokapäiväiseksi haasteeksi käyttää TVT-varusteita tarkoituksenmukaisesti ja suunnitella opetusta niin, että oppilaat voivat käyttää oppilaitoksen laitteita tai omia laitteitaan luonnollisena osana opiskelua.

Pitäisikö tässä olla jonkinlainen suositus litteenä? Tai toimenpide-ehdotus? (MikkoH) Opetushallitus on koonnut suosituksen koulujen TVT-varustuksen tavoitetasosta @http://www.edu.fi/opetustilan_tieto_ja_viestintatekniikan_varustetaso. ‍‍‍Riittääkö viittaus tähän vai poimisimmeko jotain tiettyjä harjoittelukoulujen omia korostettuja tavoitteita? (Jari). ‍‍‍ Poimitaan ja tehdään oma (Ari)


 * 3.2 Harjoittelukoulujen erityispiirteet osana yliopistojen tietohallintokokonaisuutta.**

Harjoittelukoulujen laite- ja verkkoinfrastruktuuri on osa yliopistojen tietohallintokokonaisuutta. Yliopistoilla lienee strategiakauden aikana pyrkimys yhtenäistää infrastruktuuriaan, jolloin pitää varmistaa, että otetaan huomioon harjoittelukoulujen muusta yliopistosta poikkeava koululuonne ja merkitys pedagogiikan kehittämisen tutkimuksen ja kokeilutoiminnan avulla. Harjoittelukouluja ei näin voi sitoa laajoihin laiteratkaisuihin ja järjestelmävalintoihin. Eri palvelujen käyttäjätunnus- ja kirjautumisjärjestelmiä pyritään yksinkertaistamaan yhdessä emoyliopistojen tietohallinnon kanssa ja saattamaan harjoittelukoulujen erityistarpeet yliopistojen tietohallinnon tietoon.

Opetusharjoittelun täytyy mahdollistaa erilaisten järjestelmien kokeilun, joten pitäytyminen yhdessä infrastruktuurissa ei ole käyttökelpoinen ratkaisu harjoittelukouluissa.


 * 3.3 Riittävät ja tarkoituksenmukaiset verkkoyhteydet. **

Verkkoyhteyksien toimivuus ja kattavuus ovat entistä kriittisempiä opetuksen kannalta. Henkilökohtaisten kannettavien tietokoneiden ja mobiilien päätelaitteiden yleistyminen tuo uusia vaatimuksia verkon toimivuudelle. Strategiakaudella pitää kehittää erityisesti langattomia verkkoja (kattavuus, helppo, mutta turvallinen kirjautuminen, tunnistautuminen ja oikeustasojen hallinta mielellään roolipohjaisesti). Näitä määritettäessä pitää ottaa huomioon se, että harjoittelukouluissa on muusta yliopistosta poiketen peruskoulun oppilaita ja lukion opiskelijoita, jotka ovat suurimmaksi osaksi myös alaikäisiä. Lisäksi harjoittelukouluissa on opetusharjoittelijoita, täydennyskoulutuksessa olevia, joiden yhteydet täytyy turvata.

Langattomat laitteet tuovat monipuolisempia ja joustavampia mahdollisuuksia opetukseen ja oppimiseen kuin kiinteään lankaverkkoon sijoitettavat laitteet. Langattoman verkon tulee sallia opiskelijoiden omien laitteiden käyttö (ns. BYOD - Bring Your Own Device).

Oppimisessa ja opetuksessa pitää pystyä hyödyntämään verkkoympäristössä toimivia avoimia yhteisöllisen oppimisen välineitä ja ns. pilvipalveluita (esim. blogit, wikit, jaetut dokumentit, verkko-oppimisalustat, videoneuvottelujärjestelmät, sähköiset oppimateriaalit jne.).

Opettajien ja oppilaiden/opiskelijoiden tarvitsemat //verkkopalvelut// pitää toteuttaa teknisesti niin, että niihin pääsee vaivatta mutta turvallisesti myös koulun ja yliopiston ulkopuolelta.


 * (tässä ottaisin "tylyn linja" - ainakin prosessin keskustelua ajatellen - kts. keskustelut)**
 * (tässä ottaisin "tylyn linja" - ainakin prosessin keskustelua ajatellen - kts. keskustelut)**

3.4 Sosiaalinen Yhteisöllinen media opetuksessa (Ari)
Fyysisen oppimisympäristön rinnalle on rakentunut niin formaalin kuin informaalin oppimisen näkökulmasta virtuaalisia oppimisympäristöjä. Harjoittelukoulut toimivat luontevasti yhteisöllisen median ja erilaisten internet-pohjaisten verkostojen maailmassa. Kun oppiminen nähdään myös yhteisöllisenä prosessina, verkkoympäristöt vastavuoroisen, dialogisen, kanssakäymisen mahdollistajina ovat tärkeä osa oppimista, opiskeluja ja myös opetusta.

Koulun tehtävänä on kasvattaa oppilaat tietoyhteiskunnan toimijoiksi. Käytännössä tämä tarkoittaa myös sosiaalisen yhteisöllisen median laajamittaista hyödyntämistä niin opetustyössä kuin oppimisessakin. Mediasisältöjen huomioimista opetuksessa edellytetään myös opetusharjoittelijoita. // Kuinka konkreettiselle tasolle mennään? Pitäisikö antaa jopa ihan malleja toimintatavoista? (MikkoH) Facebookin käyttö, wikien ja blogien käyttö"pakko". (Ari) //

Yhteisöllisen median toimintatavat (netiketti), käyttöön liittyvät yksityisyys- ja avoimuusmääritykset sekä laaja-alainen hyödyntäminen niin pedagogisessa kuin oman työn ja opetuksen hallinnassa (esim. ajanhallinta) ovat hallussa.

3.5 Harjoittelukoulujen oppilaat, opetusharjoittelijat ja opettajat (Mikko)
Jokainen harjoittelukoulun oppilas saa koulupolkunsa aikana aktiivisen tietoyhteiskunnan jäsenen valmiudet ja tutustuu laajasti tiedon tuottamiseen erilaisten verkkopalveluiden avulla. Jokainen harjoittelukoulun opetushenkilöstöön kuuluva toimii aktiivisena tiedon tuottajana niin omassa opetustyössään, kuin opettajien keskinäisessä työskentelyssäkin. Opetusharjoittelijoille tarjotaan mahdollisuus saada omakohtaisia kokemuksia aktiivisen tiedon tuottamisen hyödyntämisessä opetatushajoittelussa. // Kuinka konkreettiselle tasolle mennään? Pitäisikö antaa jopa ihan malleja toimintatavoista? (MikkoH) Facebookin käyttö, wikien ja blogien käyttö"pakko". (Ari) //

3.6 Oppimisalustat ja sähköiset oppimateriaalit (Tuomo)
// Otetaanko se Edmodo, wiki tai jotakin muuta tähän ihan ehdotuksena koko verkostolle? (MikkoH) // Otsikkoa hieman laajennettiin - mitä mieltä? (TTT)

- oppimisalustat - kustantajien materiaalit - Edmodo (kääntäminen?) - kokeilut ja kehittäminen? - Hankkeet?

Jokaisen harjoittelukoulun opettajien tulee omata tai hankkia valmius käyttää työnsä kannalta tarkoituksenmukaisia sähköisiä oppimateriaaleja ja oppimisympäristö(j)ä sekä ohjata opiskelijoita käyttämään niitä harjoittelussa. Verkkopalveluiden monipuolinen käyttö valmistaa oppilaat myös toimimaan aktiivisina kansalaisina erilaisissa käyttötarpeissa ja elämäntilanteissa. Tavoitteena on, että oppimisalustat ja sähköiset oppimateriaalit ovat oppimista ja kasvatusta tukevia.

Sähköiset oppimateriaalit toimivat yhä enemmän verkossa, sekä perinteisillä www-sivustoilla että oppimisalustoilla. Maksuttomien oppimateriaalien lisäksi oppilaitokset käyttävät erilaisia maksullisia oppimateriaaleja, kuten kustantajien verkkopalveluita.

Kukin harjoittelukoulu valitsee tarpeittensa ja resurssien mukaisesti käyttöönsä oppimisympäristöjä, joita voidaan käyttää opetuksessa ja opetusharjoittelussa. Lisäksi käytetään laajasti sosiaalisen median verkkopalveluja, jotka ovat käytettävissä myös hankkeiden ja muun yhteistyön työvälineinä. Koulut ovat ovat joko suoraan tai eNorssi-yhteistyön kautta mukana hankkeissa, joissa kehitetään verkko-oppimateriaalien ja oppimistympäristöjen opetuskäyttöä. Opiskeluympäristöjä tulee kehittää huomioiden jatkuvasti muuttuvat vaatimukset ja mahdollisuudet.

Henkilöstöä kannustetaan kouluttautumaan ja kehittämään sähköisten oppimateriaalien ja opiskeluympäristöjen pedagogista käyttöä.

3.7 Opettajien TVT-taidot ja täydennyskoulutus (Ari, Pentti)
Harjoittelukoulujen opettajille turvataan työnantajan toimesta säännöllinen, tarvekartoituksiin perustuva koulutus nyt ja tulevaisuudessa. Käytännössä tämä tarkoittaa säännöllisesti toteutettavaa taitotason kartoitusta ja sen perusteella toteutettavaa kunkin opettajan omaan taustaan ja tarpeeseen pohjaavaa koulutusta

// Kuinka konkreettiselle tasolle mennään? Pitäisikö antaa jopa ihan malleja toimintatavoista? (MikkoH) // //**Tällä hetk**////**ellä TIEKE:ssä työstettyä osaamisen taso -määrittelyä**// // Pitäisikö myös pohtia osaamisen tasoja työyhteisön näkökulmasta (Norssiope.fi II -tavoitekin) (AriM) // // ‍‍TVT:n pedagogiset taidot pitäisi konkretisoida (PenttiM) ‍ //‍- // Yo. kuvio on jo muuttunut ... mm. taitotasojen pohdinnan vuoksi (AriM) //

3.8 Resurssit ja tukitoimet (Pentti)
Harjoittelukouluilla on käytettävissään laadukas ja monipuolinen tieto- ja viestintätekninen varustus, joka kaikin tavoin edesauttaa opettajia työtehtävissä ja elinikäisessä oppimisessa, oppilaita oppimisessa ja opettajaopiskelijoita harjoitteluissa. Toimilaitteiden määrä ja sijoittelu vastaavat hyvin eri toimijaryhmien tarpeita.

Tieto- ja viestintäteknologinen varustus toimii erittäin luotettavasti.

Langattoman verkon kantama kattaa koko koulurakennuksen.

Opettajien, opiskelijoiden ja muun henkilöstön työtiloissa (kaikissa opetustiloissa) on riittävästi toimivia ja suorituskykyisiä laitteita. Niissä on opetuksen kannalta välttämättömät erikoisohjelmat. Koulun TVT:n opetusluokan varustus sisältää riittävästi työasemia oppilasmäärään nähden. Opetustilat varustetaan aktiivitauluilla. Lisäksi koululla on riittävä määrä kannettavia tietokoneita.

Harjoittelukoulut kohdentavat riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit TVT:n osaamisen kehittämiseen, ohjelmisto- ja laitehankintoihin, ylläpitoon sekä tekniseen ja pedagogiseen tukeen omissa talousarvioissaan, mahdolliset hanketoiminnan tuomat resurssit toimivat lisäresurssina. Harjoittelukoulut tarkastavat säännöllisesti koulukohtaisen tilanteen resurssien ja tukitoimien osalta. Ne hakevat aktiivisesti verkostona erilaisia TVT:n kehittämis – jahankemäärärahoja sekä osallistuvat tarkoituksenmukaisiin hanketoimintoihin.

Yksiköiden johdolla on keskeinen rooli resurssien kohdentamisessa, kehittämistoimien saattamisessa käytäntöön sekä henkilöstön tukemisessa, kannustamisessa ja innostamisessa. Käytännön toteuttajana toimii kussakin yksikössä nimetty TVT-vastuutaho (henkilö, työryhmä tms.)

Harjoittelukouluilla on käytettävissään parhaimmillaan oma tietotekninen tukihenkilö ja lisäksi yliopiston tietohallinnon tukipalvelut. Lisäksi yliopiston tietohallinto vastaa verkkoinfrastruktuurista ja yleisten sovellusten hankinnasta sekä ylläpidosta.

Harjoittelukouluilla on luotettavat ja yhteensopivat videoneuvottelujärjestelmät neuvotteluja, kokouksia, verkko-opetusta ja verkostoyhteistyötä varten. Opetuskäytössä on pedagogisesti tarkoituksenmukaisia verkko-oppimisympäristöjä

Resurssit --> laite/väline/tekniikka/ohjelmisto aika, raha ja henkilö. Tukitoimet --> pedagogiset tukitoimet, tekniset tukitoimet // Pitäisikö ehdottaa jopa ihan jotakin suhdelukua ? (MikkoH) // // 5 oppilasta : toimilaite? Luultavasti koneiden määrä ei ole yksiköissä ongelmana vaan niiden ikä. (PenttiM) // ‍‍Tulisiko tämä yllä kohtaan "TVT-varustuksen tason varmistaminen."? (Jari)‍‍

LINJAUKSENA/TAVOITTEENA: 1:1 -periaate!! (ehkä huomioiden BYOD)

3.9 TVT:n hyödyntäminen harjoittelun ohjauksessa (Jani)
Harjoittelukoulun henkilöstö koulutetaan hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikkaa opetusharjoittelun ohjauksessa. Sosiaalisen median palveluiden tarjoamat mahdollisuudet otetaan laajamittaisesti käyttöön siten, että harjoittelujen aikana jokainen harjoittelija tutustuu sosiaalisen median palveluihin opetuksen ja ohjauksen välineenä ja saa omakohtaisen kokemuksen sosiaalisen median hyödyntämisestä opiskelussaan. Sosiaalisen median palveluilla mahdollistetaan oppiainerajat ylittävä harjoittelijoiden ja ohjaajien välinen pedagoginen keskustelu. Tieto- ja viestintätekniikkaa käytetään monipuolisesti ohjauksen ja palautteen antamisen apuvälineenä esimerkiksi harjoitustuntien video-otoksina, jotta harjoittelija saa palautetta kattavalla tavalla ja tutustuu samalla tieto- ja viestintätekniikkaan myös oman opetuksensa analysoinnin ja kehittämisen välineenä. // Kuinka konkreettiselle tasolle mennään? Pitäisikö antaa jopa ihan malleja toimintatavoista? (MikkoH) //

3.10 TVT kodin ja koulun yhteistyössä (Jani)
Kodin ja koulun välisessä yhteistyössä hyödynnetään oppilastietojärjestelmiä ja avoimia verkkopalveluja. Oppilailla ja huoltajilla on henkilökohtaiset tunnukset koulun ja kodin yhteistyössä käytettäviin järjestelmiin ja sosiaalisen median palveluihin. Oppilastietojärjestelmiä ja sosiaalisen median palveluja käytetään säännöllisesti tuomaan koulun ja oppilaiden toimintaa huoltajien näkyville, opettajien ja huoltajien kommunikaatiovälineenä sekä palautteen antamiseksi oppilaiden työskentelystä. Palveluja käytetään tilannekohtaisesti myös oppilaiden sähköisinä reissuvihkoina, kurssien tai opintojaksojen ilmoitustauluina ja perusopetuksen yleisen tai tehostetun tuen välineenä. // Tässä ei voida mennä minkään tietyn palvelun taakse - monipuolisuus on valttia.(MikkoH) //

+ Linkit talokohtaisiin liitteisiin