dokumenttimuoto

=Harjoittelukouluverkoston yhteinen TVT-strategiapohja työversio 17.8.201= Prosessi verkossa: http://enorssi-tvt.wikispaces.com/


 * Pentin kommentit (26082012) pdf-muotoisessa dokumentissa: **

Mikko Horila Jari Sjölund Ari Myllyviita Jani Kiviharju Pentti Mankinen Tuomo Tammi
 * Työryhmä:**

1. Visio ja tavoitteet
//Harjoittelukoulut ovat asiantuntijoita ja edelläkävijöitä tieto- ja viestintätekniikan ja palvelujen pedagogisessa hyödyntämisessä opetuksessa, opetusharjoittelussa, ja sen kehittämisessä sekä kokeilu- ja tutkimustoiminnassa.// //Harjoittelukoulun opettajilla, oppilailla ja opetusharjoittelijoilla on erinomaiset edellytykset toimia yhteiskunnassa aktiivisina median käyttäjinä ja tuottajina hyödyntäen erilaisia päätelaitteita ja verkkopalveluita.//

//Harjoittelukoulut toimivat pedagogiikan lisäksi myös opetusteknologian soveltamisen edelläkävijöinä.//

2. Tavoitteet, hanketoiminta ja strategiaprosessin kuvaus
Yliopistojen harjoittelukoulujen tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön strategian tavoitteena on ensisijaisesti toiminnan yhtenäistäminen ja laadun edelleen kehittäminen. Strategiakauden konkreettisina tavoitteina on, että: • jokainen harjoittelukoulun opettaja omaa erinomaiset pedagogiset taidot tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämiseen opetustyössä ja käyttää olemassa olevaa teknologiaa ja palveluja monipuolisesti opetustyössään. • jokainen opetusharjoittelija saa monipuolisia kokemuksia TVT:n hyödyntämisestä opetuksessa opetusharjoitteluiden aikana ja omaa valmiudet soveltaa oppimaansa tulevassa opetustehtävässään. • jokainen harjoittelukoulun oppilas saa koulupolkunsa aikana erinomaiset valmiudet toimia yhteiskunnassa niin tiedon käyttäjänä, arvioijana kuin tuottajanakin. Strategiakaudella pyritään tilanteeseen, jossa jokaisella oppijalla on käytettävissään henkilökohtainen päätelaite monipuolisten sähköisten materiaalien hyödyntämiseen ja kouluissa siirrytään merkittävältä osalta sähköisien oppimateriaalien ja palveluiden käyttöön.
 * 2.1 Tavoitteet**

Harjoittelukoulut toimivat aktiivisesti hankemaailmassa tutkien, kokeillen ja kehittäen opetusmenetelmiä huomioiden niin oppilaat, opettajat kuin opetusharjoittelijatkin. Hankemaailman verkostot ovat tärkeä osa harjoittelukoulujen toimintaympäristöä. Jokaisesta harjoittelukoulusta löytyy henkilöitä, jotka ovat mukana verkoston hanketoiminnassa ja hakemusten laadinnassa.
 * 2.2 Hankkeet**

Strategia on työstetty pääosin verkkotyöskentelynä siten, että alkuvaiheessa valittiin ryhmä kirjoittamaan pohjapaperia yhdessä eNorssi-verkoston projektivastaavan kanssa. Seuraavassa vaiheessa kaikkien harjoittelukoulujen TVT-vastaavat osallistuivat prosessiin kirjoittajina ja kommentoijina. Prosessi toteutettiin wiki-ympäristössä, johon kaikilla oli avoin pääsy. Prosessin vaiheista on tiedotettu harjoittelukoulujen henkilöstöä ja jokainen on halutessaan voinut osallistua tekstin tuottamiseen.
 * 2.3 Strategiaprosessi**

Strategia on kaikkien yliopiston harjoittelukoulujen yhteisesti laatima ja se ohjaa koulujen toimintaa sekä perus- ja lukio-opetuksessa että opettajankoulutustehtävässä.

- Koulutuksen ja tutkimuksen kehittämissuunnitelma 2007 - 2012 - Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia - Arjen tietoyhteiskunta-strategia - Opettajankoulutus 2020 -raportti - Edelliset strategiat ja yksikkökohtaiset arvioinnit - Yliopiston tietostrategia - Tiedekunnan tietostrategia - Opettajankoulutuslaitoksen tietostrategia - Opetushallituksen sosiaalisen median käyttösuositukset - Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet
 * 2.4 Strategiatyöskentelyä ohjaavat dokumentit**

3. Kehittämiskohteet ja toimenpiteet
TVT-varustuksen tason varmistaminen Perustan tieto- ja viestintätekniikan laajamittaiseen hyödyntämiseen opetuksessa ja oppimisessa luovat riittävän hyvät tekniset puitteet. Strategiakauden aikana tavoitteena on varmistaa kaikkien harjoittelukoulujen laitekannan taso, riittävä määrä, riittävän tehokas kierto (25% laitteista uusitaan vuosittain, neljän vuoden kierto) sekä monipuolisuus huomioiden koulujen erilaiset tarpeet.
 * 3.1 Laitteet ja verkko**

Harjoittelukoulujen laite- ja varustetason pitää olla niin ajanmukainen, että opettajaksi opiskelevat pääsevät kokeilemaan myös uusinta teknologiaa, joka on yleistymässä vasta heidän siirtyessään opettajan työhön opiskelun jälkeen. Harjoittelukouluilla pitää olla mahdollisuus toimia pedagogiikan lisäksi myös teknisinä edelläkävijöinä.

Strategiakauden aikana kaikkien opettajien tulee saada käyttöönsä henkilökohtaiset kannettavat tietokoneet, joilla opettajat voivat paikasta riippumatta valmistella tunteja ja käyttää verkkoa ja jotka voidaan liittää tarvittaessa luokkatilojen muuhun tietotekniseen varustukseen (vähintään dataprojektori, dokumenttikamera ja kaiuttimet sekä suosituksena aktiivitaulu). Henkilökohtainen laite tarkoittaa ja edellyttää tässä yhteydessä mahdollisuutta hallita omaa laitetta (admin-oikeudet), osaamisen hallintaa (kouluttautuminen) ja riittävää tukea (verkko,- laite- ja ohjelmistotukea).

Opettajien laitehankintojen perusteena ovat henkilökohtaiset tarpeet ja soveltuvuus mm. ainekohtaisten sovellutusten hyödyntämiseen ja kokeilemiseen. Harjoittelukoulut eivät sitoudu yhteen käyttöjärjestelmään tai yhteen laitetoimittajaan, jos edellinen linjaus vaarantuu. Opiskelijoille pitäisi tarjota mahdollisuus tutustua eri käyttöjärjestelmiin. Perinteisten tietokoneluokkien rinnalle ja niiden sijaan tarvitaan opetuskäyttöön kannettavia laitteita ja liikuteltavia laitevaunukokonaisuuksia, jolloin mahdollistetaan TVT:n hyödyntäminen siellä, missä opetus kulloinkin tapahtuu ilman tarvetta erilliselle tilalle.

Lukio-opetuksen osalta tavoitteena on se, että jokaisella lukion opiskelijalla on käytössään henkilökohtainen tietokone tai vastaava päätelaite, jota hän käyttää säännöllisesti ja luonnollisena opiskeluvälineenään (ns. 1:1 -malli). Perusopetuksen osalta tavoitteena on laitekanta, joka mahdollistaa TVT:n hyödyntämisen opettamisessa aina niin halutessa. Suhdelukuna oppilaiden käytössä olevien laitteiden osalta toimii 1:3. Perinteisten pöytätyöasemien ja kannettavien tietokoneiden ("läppärien") lisäksi rinnalla toteutetaan muita laiteratkaisuja, jollaisia ovat esimerkiksi erilaiset kevyet päätelaitteet, kuten tablet-laitteet sekä terminaalipääteratkaisut, jotka mahdollistavat vähintään www-selainpohjaisen työskentelyn hyödyntäen verkon avoimia sovellukset ja pilvipalveluja.

Strategiakauden aikana lukioissa pitää aloittaa valmistautuminen ylioppilaskirjoitusten sähköiseen suorittamiseen. Tämä tuo mukanaan suuria kehittämistarpeita lukioiden laite- ja verkkoinfrastruktuurille tällä vuosikymmenellä.

Oppilaita kannustetaan ja opastetaan omien laitteiden hankintaan (ns. BYOD - Bring Your Own Device -periaatteen toteutuminen soveltuvin osin). Malli toimii erityisesti lukiossa, mutta perusopetuksessa pitää varmistaa että oppilaita ei saateta eriarvoiseen asemaan. Omia laitteita voidaan käyttää esimerkiksi muistiinpanojen tekemiseen vihkon sijasta.

Opettajille ja opetusharjoittelijoille tulee jokapäiväiseksi haasteeksi käyttää TVT-varusteita tarkoituksenmukaisesti ja suunnitella opetusta niin, että oppilaat voivat käyttää oppilaitoksen laitteita tai omia laitteitaan luonnollisena osana opiskelua.

Harjoittelukoulujen erityispiirteet osana yliopistojen tietohallintokokonaisuutta Harjoittelukoulujen laite- ja verkkoinfrastruktuuri on osa yliopistojen tietohallintokokonaisuutta. Yliopistoilla lienee strategiakauden aikana pyrkimys yhtenäistää infrastruktuuriaan, jolloin pitää varmistaa, että otetaan huomioon harjoittelukoulujen muusta yliopistosta poikkeava koululuonne ja merkitys pedagogiikan kehittämiseen tutkimuksen ja kokeilutoiminnan avulla. Harjoittelukoulua ei näin voi sitoa laajoihin laiteratkaisuihin ja järjestelmävalintoihin.

Eri palvelujen käyttäjätunnus- ja kirjautumisjärjestelmiä pyritään yksinkertaistamaan yhdessä emoyliopistojen tietohallinnon kanssa ja saattamaan harjoittelukoulujen erityistarpeet yliopistojen tietohallinnon tietoon.

Opetusharjoittelun täytyy mahdollistaa erilaisten järjestelmien kokeilun, joten pitäytyminen yhdessä infrastruktuurissa ei ole käyttökelpoinen ratkaisu harjoittelukoulussa.

Riittävät ja tarkoituksenmukaiset verkkoyhteydet Verkkoyhteyksien toimivuus ja kattavuus ovat entistä kriittisempiä opetuksen kannalta. Henkilökohtaisten kannettavien tietokoneiden ja mobiilien päätelaitteiden yleistyminen tuo uusia vaatimuksia verkon toimivuudelle. Strategiakaudella pitää kehittää erityisesti langattomia verkkoja (kattavuus, helppo, mutta turvallinen kirjautuminen, tunnistautuminen ja oikeustasojen hallinta mielellään roolipohjaisesti). Näitä määritettäessä pitää ottaa huomioon se, että harjoittelukouluissa on muusta yliopistosta poiketen peruskoulun oppilaita ja lukion opiskelijoita, jotka ovat suurimmaksi osaksi myös alaikäisiä. Langattomat laitteet tuovat monipuolisempia ja joustavampia mahdollisuuksia opetukseen ja oppimiseen kuin kiinteään lankaverkkoon sijoitettavat laitteet. Langattoman verkon tulee sallia opiskelijoiden omien laitteiden käyttö (ns. BYOD - Bring Your Own Device).

Oppimisessa ja opetuksessa pitää pystyä hyödyntämään verkkoympäristössä toimivia avoimia yhteisöllisen oppimisen välineitä ja ns. pilvipalveluita (esim. blogit, wikit, jaetut dokumentit, verkko-oppimisalustat, videoneuvottelujärjestelmät, sähköiset oppimateriaalit jne.). Opettajien, oppilaiden ja opiskelijoiden tarvitsemat verkkopalvelut pitää toteuttaa teknisesti niin, että niihin pääsee vaivatta mutta turvallisesti myös koulun ja yliopiston ulkopuolelta.

Fyysisen oppimisympäristön rinnalle on rakentunut niin formaalin kuin informaalin oppimisen näkökulmasta virtuaalisia oppimisympäristöjä. Harjoittelukoulut toimivat luontevasti yhteisöllisen median ja erilaisten internet-pohjaisten verkostojen maailmassa. Kun oppiminen nähdään myös yhteisöllisenä prosessina, verkkoympäristöt vastavuoroisen, dialogisen, kanssakäymisen mahdollistajina ovat tärkeä osa oppimista, opiskeluja ja myös opetusta.
 * 3.2 Yhteisöllinen media opetuksessa**

Koulun tehtävänä on kasvattaa oppilaat tietoyhteiskunnan toimijoiksi. Käytännössä tämä tarkoittaa myös yhteisöllisen median laajamittaista hyödyntämistä niin opetustyössä kuin oppimisessakin. Mediasisältöjen huomioimista opetuksessa edellytetään myös opetusharjoittelijoita (esimerkiksi yhteisöpalvelut, wikit ja blogit).

Yhteisöllisen median toimintatavat (netiketti), käyttöön liittyvät yksityisyys- ja avoimuusmääritykset sekä laaja-alainen hyödyntäminen niin pedagogisessa kuin oman työn ja opetuksen hallinnassa (esim. ajanhallinta) ovat hallussa.

Jokainen harjoittelukoulun oppilas saa koulupolkunsa aikana aktiivisen tietoyhteiskunnan jäsenen valmiudet ja tutustuu laajasti tiedon tuottamiseen erilaisten verkkopalveluiden avulla. Jokainen harjoittelukoulun opetushenkilöstöön kuuluva toimii aktiivisena tiedon tuottajana niin omassa opetustyössään kuin opettajien keskinäisessä työskentelyssäkin. Opetusharjoittelijoille tarjotaan mahdollisuus saada omakohtaisia kokemuksia aktiivisen tiedon tuottamisen hyödyntämisessä opetusharjoittelussa.
 * 3.3 Harjoittelukoulujen oppilaat, opetusharjoittelijat sekä opettajat**


 * 3.4 Oppimisalustat ja sähköiset oppimateriaalit**

Jokaisen harjoittelukoulun opettajien tulee omata tai hankkia valmius käyttää työnsä kannalta tarkoituksenmukaisia sähköisiä oppimateriaaleja ja oppimisympäristö(j)ä sekä ohjata opiskelijoita käyttämään niitä harjoittelussa. Verkkopalveluiden monipuolinen käyttö valmistaa oppilaat myös toimimaan aktiivisina kansalaisina erilaisissa käyttötarpeissa ja elämäntilanteissa. Tavoitteena on, että oppimisalustat ja sähköiset oppimateriaalit ovat oppimista ja kasvatusta tukevia.

Sähköiset oppimateriaalit toimivat yhä enemmän verkossa, sekä perinteisillä www-sivustoilla että oppimisalustoilla. Maksuttomien oppimateriaalien lisäksi oppilaitokset käyttävät erilaisia maksullisia oppimateriaaleja, kuten kustantajien verkkopalvelut.

Kukin harjoittelukoulu valitsee tarpeittensa ja resurssien mukaisesti käyttöönsä oppimisympäristöjä, joita voidaan käyttää opetuksessa ja opetusharjoittelussa. Lisäksi käytetään laajasti sosiaalisen median verkkopalveluja, jotka ovat käytettävissä myös hankkeiden ja muun yhteistyön työvälineinä. Koulut ovat ovat joko suoraan tai eNorssi-yhteistyön kautta mukana hankkeissa, joissa kehitetään verkko-oppimateriaalien ja oppimistympäristöjen opetuskäyttöä. Opiskeluympäristöjä tulee kehittää huomioiden jatkuvasti muuttuvat vaatimukset ja mahdollisuudet.

Henkilöstöä kannustetaan kouluttautumaan ja kehittämään sähköisten oppimateriaalien ja opiskeluympäristöjen pedagogista käyttöä.

Harjoittelukoulujen opettajille turvataan säännöllinen, tarvekartoituksiin perustuva koulutus nyt ja tulevaisuudessa. Käytännössä tämä tarkoittaa säännöllisesti toteutettavaa taitotason kartoitusta ja sen perusteella toteutettavaa kunkin opettajan omaan taustaan ja tarpeeseen pohjaavaa koulutusta.
 * 3.5 Opettajien TVT-taidot ja täydennyskoulutus**

Harjoittelukouluilla on käytettävissään laadukas ja monipuolinen tieto- ja viestintätekninen varustus, joka kaikin tavoin edesauttaa opettajia työtehtävissä, oppilaita oppimisessa ja opettajaopiskelijoita harjoitteluissa. Toimilaitteiden määrä ja sijoittelu vastaavat hyvin eri toimijaryhmien tarpeita. Tieto- ja viestintäteknologinen varustus toimii erittäin luotettavasti. Langattoman verkon kantama kattaa koko koulurakennuksen.
 * 3.6 Resurssit ja tukitoimet**

Opettajien, opiskelijoiden ja muun henkilöstön työtiloissa (kaikissa opetustiloissa) on riittävästi toimivia ja suorituskykyisiä laitteita. Niissä on opetuksen kannalta välttämättömät erikoisohjelmat. Koulun TVT:n opetusluokan varustus sisältää riittävästi työasemia oppilasmäärään nähden. Opetustilat varustetaan aktiivitauluilla. Lisäksi koululla on riittävä määrä kannettavia tietokoneita.

Harjoittelukoulut kohdentavat riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit TVT:n kehittämiseen, ohjelmisto- ja laitehankintoihin, ylläpitoon sekä tekniseen ja pedagogiseen tukeen omista talousarvioistaan, ja mahdolliset hanketoiminnan tuomat resurssit toimivat lisäresurssina. Harjoittelukoulut hakevat aktiivisesti verkostona erilaisia TVT:n kehittämismäärärahoja ja osallistuvat tarkoituksenmukaisiin hanketoimintoihin. Yksiköiden johdolla on keskeinen rooli kehittämistoimien saattamisessa käytäntöön ja henkilöstön tukemisessa, kannustamisessa ja innostamisessa. Käytännön toteuttajana toimii kussakin yksikössä nimetty TVT-vastuutaho (henkilö, työryhmä tms.) Harjoittelukouluilla on käytettävissään yliopiston tietohallinnon tukipalvelut. Lisäksi yliopiston tietohallinto vastaa verkkoinfrastruktuurista ja yleisten sovellusten hankinnasta sekä ylläpidosta.

Harjoittelukouluilla on luotettavat ja yhteensopivat videoneuvottelujärjestelmät neuvotteluja, kokouksia, verkko-opetusta ja verkostoyhteistyötä varten. Opetuskäytössä on pedagogisesti tarkoituksenmukaisia verkko-oppimisympäristöjä.

Harjoittelukoulun henkilöstö koulutetaan hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikkaa opetusharjoittelun ohjauksessa. Sosiaalisen median palveluiden tarjoamat mahdollisuudet otetaan laajamittaisesti käyttöön siten, että harjoittelujen aikana jokainen harjoittelija tutustuu sosiaalisen median palveluihin opetuksen ja ohjauksen välineenä ja saa omakohtaisen kokemuksen sosiaalisen median hyödyntämisestä opiskelussaan. Sosiaalisen median palveluilla mahdollistetaan oppiainerajat ylittävä harjoittelijoiden ja ohjaajien välinen pedagoginen keskustelu. Tieto- ja viestintätekniikkaa käytetään monipuolisesti ohjauksen ja palautteen antamisen apuvälineenä esimerkiksi harjoitustuntien video-otoksina, jotta harjoittelija saa palautetta kattavalla tavalla ja tutustuu samalla tieto- ja viestintätekniikkaan myös oman opetuksensa analysoinnin ja kehittämisen välineenä.
 * 3.7 TVT:n hyödyntäminen harjoittelun ohjauksessa**

Kodin ja koulun välisessä yhteistyössä hyödynnetään oppilastietojärjestelmiä ja avoimia verkkopalveluja. Oppilailla ja huoltajilla on henkilökohtaiset tunnukset koulun ja kodin yhteistyössä käytettäviin järjestelmiin ja sosiaalisen median palveluihin. Oppilastietojärjestelmiä ja sosiaalisen median palveluja käytetään säännöllisesti tuomaan koulun ja oppilaiden toimintaa huoltajien näkyville, opettajien ja huoltajien kommunikaatiovälineenä sekä palautteen antamiseksi oppilaiden työskentelystä. Palveluja käytetään tilannekohtaisesti myös oppilaiden sähköisinä reissuvihkoina, kurssien tai opintojaksojen ilmoitustauluina ja perusopetuksen yleisen tai tehostetun tuen välineenä.
 * 3.8 TVT kodin ja koulun yhteistyössä**

> + esim. kustantajat ja kaupalliset palveluntarjoajat (Opit, SanomaPro...) + yritysyhteistyö (esim. TutKoKe-toimintaan liittyvänä, TEKES:in hankkeiden testiympäristönä)
 * 4. Strategialiitynnät ja sidosryhmät**
 * eNorssi
 * Yliopistot
 * yliopisto
 * tiedekunta
 * opettajankoulutus
 * Harre
 * OKM
 * OPH
 * OAJ ja SUHO


 * 5. Arviointi**

data kerätään Norssiope.fi-osaamiskartoituksen yhteydessä. Ehdolla seuraavat kysymykset (täydentäkää!):
 * Päättyvä strategiakausi:**

- Miten hyvin koet tuntevasi koulun TVT-strategian tavoitteet? (asteikko 1-5) - Miten hyvin TVT-strategian tavoitteet ovat toteutuneet käytännön tasolla? (1-5) - Kuinka hyvin koet sitoutuneesi strategian tavoitteisiin? (1-5) - Olen osallistunut koulumme TVT-strategian laatimiseen? (k/e) - Mikä on ollut strategiakauden suurin este strategian toteutumiselle? (puutteelliset laitteet, puutteellinen tekniikka, oman osaamisen puute…) - Entä mikä on ollut strategiakauden toiseksi suurin este strategian toteutumiselle? (puutteelliset laitteet, puutteellinen tekniikka, oman osaamisen puute…) - Millaisia toiveita sinulla on koulun tulevaa TVT-strategiaa ajatellen? (avoin)
 * TVT-strategia**

- olen osallistunut Norssiope.fi-koulutuksiin viimeisen vuoden aikana (k/e) - olen osallistunut Norssiope.fi-hankkeen kautta kansallisiin tai kansainvälisiin TVT-tapahtumiin viimeisen vuoden aikana (k/e) - haluaisin lisää TVT-koulutusta (k/e + avoin, mitä?)
 * Koulutus**

- minulla on käytettävissä työnantajan tarjoama kannettava tietokone/langaton päätelaite? (k/e) - minulla on käytettävissä työnantajan tarjoama älypuhelin (k/e) - opetustilastani löytyy (pöytätietokone, kannettava tietokone, dokumenttikamera, kaiuttimet, langaton verkko, web-kamera, aktiivitaulu, digitaalikamera, videokamera - valittavissa useita vaihtoehtoja)
 * Varustus**

- Miten uutta strategiaa arvioidaan? - Yhteinen verkoston arviointi / koulukohtainen arviointi? - Oppilaiden osaamisen arvioiminen? - Opetusharjoittelijoiden osaamisen arvioiminen?
 * Uusi, alkava strategiakausi:**

• Liite 1: Katsaus nykytilaan (mm. tilastotietoa; yhteinen osa osaamiskartoituksen perusteella) • Liite 2: Talokohtaiset tarkennukset (nykytila ja toimenpiteet) • Liite 3: Opettajien taitotasot (alku yhteinen) • Liite 4: Oppilaiden TVT-taidot (talokohtainen)
 * 6. Liitteet**